![](/contentassets/7cd6d3341f034aeaba4a08d1fdcd0a19/simon-sandstrom-foto-emma-wallskog-bildbyran.jpg?width=782&rmode=crop&rsampler=bicubic&compand=true)
”Det finns ett mörkertal när det gäller vad lärare utsätts för”, säger Simon Sandström, huvudskyddsombud på Sveriges Lärare.
13-årige Milo hittades skjuten i ett skogsområde. Simon Sandström är huvudskyddsombud för Sveriges Lärare: ”Hela skolan är drabbad av händelsen”, säger han. Milos föräldrar har godkänt publicering av bilden. Foto: Emma Wallskog/Bildbyrån och privat
Gängvåldet
1 725 unga – 219 av dem är yngre än 15 år – har kopplingar till brottslig verksamhet och riskerar att bli aktiva gängmedlemmar.
– Vi måste förhålla oss till både konsekvenserna av gängvåldet och så kallat vanligt hot och våld i skolan. Inte sällan flyter de där två kategorierna ihop, säger Simon Sandström, huvudskyddsombud på Sveriges Lärare.
Elever som förövare. Elever som offer. Och elever som i gänguppgörelser dödar andra elever; som i mordet på en sushirestaurang i Skogås i Stockholm i januari, där en 15-årig pojke åtalats misstänkt för att ha skjutit ihjäl en annan 15-åring.
Antalet unga under 18 år som har kopplingar till brottslighet som kan ge minst ett års fängelse har ökat med 25 procent på bara ett år. Det visar rapporten ”Barn och unga i brottslig verksamhet”, som gjorts av Polismyndigheten, Socialstyrelsen och Statens institutionsstyrelse.
– I polisens underrättelserapporter uppskattas att tusen barn och unga varje år ansluter sig till lokala kriminella miljöer, säger åklagaren Lisa dos Santos.
Ett av de barnen är 13-årige Milo som 11 september hittades skjuten i ett skogsområde i Handen utanför Stockholm efter att ha anmälts försvunnen ett par dagar tidigare.
Lisa Dos Santos. Foto: TT
– Det finns uppgifter som tyder på att pojken blivit ett offer för det fullständigt brutala och hänsynslösa gängvåldet, säger Lisa dos Santos som är åklagare i Milos fall.
Hon kan inte uttala sig om utredningen på grund av förundersökningssekretess.
– Milos föräldrar valde att hans förnamn och bild skulle lämnas ut. Det är lite olika hur anhöriga till brottsoffer väljer att göra. En del vill inte medverka alls, andra vill att deras nära och kära ska bli ihågkomna. En del gör det i syfte att en bild kan hjälpa till att få in uppgifter som gör att brottet klaras upp – ytterligare andra vill väcka debatt och hoppas att en djupt tragisk händelse ska kunna hjälpa någon annan, säger Lisa dos Santos.
Många är traumatiserade och alla har ju en direkt eller indirekt koppling till pojken.
Milo hade inga kända kopplingar till brottslighet och blev en symbol för att vem som helst kan bli offer för gängvåldet – statsminister Ulf Kristersson kallade i DN händelsen ”grotesk bortom fattningsförmåga”.
Simon Sandström har varit i kontakt med lärarna på Milos skola.
– Min roll är att samordna frågor om hot och våld i Stockholm,men det är frågor som egentligen känns främmande för den här skolan som har rykte om sig att vara väldigt lugn och fin, säger han.
Något tycks helt enkelt ha förändrats i 13-åringens liv under sommarlovet innan han mördades tidigt på höstterminen.
– Men ändå är hela skolan drabbad av händelsen. Många är traumatiserade och alla har ju en direkt eller indirekt koppling till pojken. Skolans fokus är att ta sig igenom detta och att det ska bli så bra som möjligt för eleverna och personalen, säger Simon Sandström.
”Det finns ett mörkertal när det gäller vad lärare utsätts för”, säger Simon Sandström, huvudskyddsombud på Sveriges Lärare.
Det som hände Milo är ett exempel på hur en skola påverkas av våld även när händelsen äger rum långt från den dagliga verksamheten.
– Men vi har ju också många situationer när våldet tyvärr hamnar direkt i klassrummet och drabbar också lärare. Det är viktigt att de incidenterna anmäls, säger Simon Sandström.
Han har märkt en ökad medvetenhet om frågorna sedan han, förbundsordförande Åsa Fahlén och Fredrik Andersson, lärare på Färsingaskolan i Sjöbo och förbundsledamot, var med i SVT:s morgonstudio.
– Det finns ett mörkertal när det gäller vad lärare utsätts för och det är viktigt att det kommer med i statistiken och att det utreds, säger Simon Sandström.
Att gängkriminaliteten smyger sig in i hela samhället, även i skolan, kommenterar han så här:
– Ibland är det ju samma unga som rör sig i gängen som är utåtagerande i skolan.
Åklagare Lisa dos Santos blir upprörd när hon pratar om läget:
– Ursäkta ordvalet, men där sitter de där fega, jävla ledarna som flytt till Turkiet och fjärrstyr unga via appar. Jag har tagit del av exempel när ett barn kan gå med sin mamma och handla i affären samtidigt som ungen laddar ner en app, kommunicerar med gängen och framme i kassan raderar appen. Hur ska en lärare då kunna hålla koll på massor av elever?
Camila Salazar är kriminolog och ansvarig för avhopparverksamheten på Fryshuset i Stockholm. Foto: Filippa Ljung
Acta Publica har gått igenom alla 466 domar där påföljden blivit sluten ungdomsvård från 2015 till 2022:
– Det är svårt att lämna en gängkriminell miljö, säger Camila Salazar som är kriminolog och ansvarig för avhopparverksamheten på Fryshuset i Stockholm.
Vad är den enskilt viktigaste preventiva frågan nu?
– Då svarar jag strikt som kriminolog. I all forskning jag tagit del av placerar sig skolan nästan alltid som nummer ett på var gängkriminalitet kan bekämpas. En lyckad skolgång är det främsta motmedlet. Och kom ihåg, det är inte jag som säger det – det är forskningsresultaten som talar sitt tydliga språk, säger Camila Salazar.
Nedskärningar Sveriges Lärare: ”Det är vårt samhälle det handlar om”.
Krönika En cynisk människa skulle naturligtvis vara en dysterkvist en dag som denna – andra väljer glädjen, skriver Maria Wiman.
Vi lärare debatt ”Inte rymdforskning”
Krönika ”Lagom” är hyggligt och reko – precis exakt så som ett välvilligt skolsystem borde vara, skriver Maria Wiman.
Krönika ”Lärares undervisningstid måste regleras. Det kan inte pågå så här år efter år.”
Vfu Fem punkter för att lyckas med en bra handledning.
Granskning – En redan pressad arbetssituation förvärras ytterligare, säger Sveriges Lärares ordförande Anna Olskog.
Granskning Oroliga lärare till elever med stor frånvaro bör göra en orosanmälan, menar Jennie Rosengren på Sverige Lärare.
Granskning Frånvaron visar på vårdnadshavares bristande engagemang för skolan, menar Peter Bragner, Stockholms grundskoledirektör.
Betyg Läraren om utmaningarna på Gotland: behörighet och besparingar.
Vi lärare debatt ”De felaktiga E-kraven på 9:ans nationella prov får negativa effekter för eleverna och lärarna”, skriver Per Måhl.
Friskolor Facket om pengarna som delades ut till skolans styrelse: ”Etiskt och moraliskt jättetokigt.”
Slutreplik Frågorna Camilla Lind vill prata om – i stället för ägarformer.
Krönika ”Det räcker liksom inte att man har en stol och ett bord i ett rum för att man ska vara inkluderad”.
Krönika ”Gör jag som jag gör för att det är bekvämt och tryggt eller för att det är utvecklande och givande?”
Vi lärare debatt Därför vill läraren Pontus Wahlman fortsätta debatten om friskolor.
Vi lärare debatt ”Ingen tjänar på en schism mellan lärare”.
Vi lärare debatt Veckorna inför skolstart fattar läraren Susanne Fahlesson ett drastiskt beslut.
Vi lärare debatt ”Har politikerna läst en lärobok?".
Vi lärare debatt Läraren Emilia Friberg själv utsatt: ”Satt sina spår”.
Behörighet Nyexade lärare har svårt att få jobb – trots lärarbristen.
Krönika Den dagen ni ser att jag får rätt på samtliga punkter vill jag gärna att ni sänder mig en varm tanke, skriver Maria Wiman.
Politik Så säger lärarfacken om skol- och militärveteranen Walz som kandidat.
Vi lärare debatt Debattören: Så spelar politikerna ut lärarna mot varandra i heta frågan.
Vi lärare debatt Lärarens tips för att få elever igenom sin allra första bok.
Lärarbrist Kalldusch för nyexade lärare – ekvation som både lärare och arbetsgivare har svårt att få ihop.
Arbetstid Ser över undervisningstiden – facket: ”En viktig startpunkt”.
Diskriminering 40 procent av lärarna på högstadiet hör varje vecka nedsättande kommentarer.
Krönika ”Det som var omöjligt för tio år sedan – men som alla lärare ville ha – har nu plötsligt blivit möjligt”, skriver Per Kornhall.
Vi lärare debatt ”Jag hoppas att Sveriges Lärare mobiliserar oss till den perfekta storm som skolsverige och kommande avtalsrörelse behöver”, skriver Hanna Garberg.
Forskning Kritiska till ovetenskapliga undervisningsmetoder: ”Måste rusta för dagens krav”.
Gästkrönika Att Sverigedemokraterna plötsligt engagerar sig i skolfrågan beror inte på att de har fått en uppenbarelse och att de har insikt i skolans problem, skriver Linnea Lindquist.
Särskilt stöd Så säger sakkunnig expertis politiker om Sveriges Lärares senaste rapport.
Vi lärare debatt Fem punkter för att göra läraryrket attraktivt igen.
Skolpolitik Efter protester mot marknadsskolan varje måndag fick lärarna träffa makthavarna.
Arbetsmiljö ”Har mindre än två minuter per elev”.
Särskilt stöd Lärare i ny undersökning: Bara elever med störst behov får stöd.
Friskolor Fackliga representanterna: ”Jag blev chockad” – ”Ett jättesvek”.
Friskolor Sveriges Lärares förre kanslichef blir förbundsdirektör för nya Almega utbildning.
Studiero Debatten om bristande studiero: Missvisande att jämföra länder med helt olika skolsystem.
Vi lärare debatt Pensionerade läraren om framgångsreceptet: Relationellt arbete.
Studiero Missvisande siffror om svenska elevers diciplin: ”Såklart ett problem när den här typen av misstag sker.”
Krönika ”Nyheter av det här slaget får snabb spridning och politiskt genomslag.”, skriver Per Kornhall.
Digitala verktyg Ny undersökning visar: ”Stjäl tid och uppmärksamhet”.
Skolstök Jonas Vlachos: Orsaken till svenska elevers låga resultat är sannolikt en översättningsmiss.
Praktiska tips Stressforskaren Anna Dahlgren om hur återhämtning kan bli en del av vardagen, både på jobbet och fritiden.
Krönika ”När nästa läsår kommer ska vi vara redo att med pansar och sköldar slåss för våra barn och våra arbetsvillkor.”
Friskolor Oron för eleverna skyndar på nedläggningen.
Vi lärare debatt ”Mål- och resultathets bakom dalande resultaten”.
Nedskärningar Läraren: ”Den ena handen vet inte vad den andra gör”.