![](/contentassets/cc5f3a4c3a634a0a94a5c8bbd44a3584/cecilia_duringer_foto_oskar_omne003.jpg?width=782&rmode=crop&rsampler=bicubic&compand=true)
Son barn ägnade sig Cecilia Duringer mest åt hästar och böcker. Senare blev det studier i litteratur, innan hon blev historielärare. Foto: Oskar Omne
Porträtt
Cecilia Düringer är historieläraren som tog med sig knepen från klassrummet och skapade en succépodd för P3.
– Programmet ska vara som en historielektion, säger hon.
– Det är klart att vi med coronapandemin upplever historia just nu. Vi som lever i dag har aldrig varit med om något liknande. Men hur vi kommer att skildra den i historieböckerna vet vi inte. Kanske som början på nästa ekonomiska depression?
Cecilia Düringer är några minuter sen från ett möte med redaktionen för P3 Historia. Det är mitt under coronakrisen och redaktionen planerar kommande avsnitt. Efter viss tvekan har vi bestämt oss för en kopp kaffe i verkliga livet och ses på en folktom restaurang.
– Många frågar mig om historiska paralleller just nu, fortsätter hon. Men det är fruktlöst att försöka använda historien som facit. Ingenting tar någonsin slut. När något dör spirar något annat i dess ställe, men vad är omöjligt att säga.
Cecilia Düringer är historieläraren som lyft in klassrummet i radiostudion, och som redan premiäråret 2017 vann ”Stora Radiopriset” i kategorin ”Årets rookie”. Varannan vecka, året om, publiceras ett nytt avsnitt med en viktig historisk person i fokus – känd eller mindre känd. Med hjälp av dramatiska vändpunkter i denna människas livsöde berättar hon både underhållande och folkbildande om stora och små skeenden. De senaste 54 minuterna om Axel von Fersen går under rubriken ”Kärleksaffärer, revolutioner och en vrålande lynchmobb”.
– P3 Historia är rappt och snärtigt, säger Cecilia Düringer. Men ju närmare i tiden en händelse ligger, desto svårare blir den att skildra på det viset. Det går att vara distanserad inför digerdöden, men inte inför corona. Just nu är allt viktigt, varenda människoöde.
Aktuell: Som programledare för P3 Historia. Pratar också historia i TV4:s Nyhetsmorgon med jämna mellanrum.
Ålder: 40 år.
Bor: På Södermalm i Stockholm.
Familj: Pojkvän (”eller vad man nu kallar en 40-åring man inte är gift med”).
Yrke: Gymnasielärare i historia.
Läser just nu: Vigdis Hjorts ”Arv och miljö”.
Äter helst: Ost i alla dess former.
Last: Socker. En dag utan godis är en förlorad dag, om du frågar mig.
Cecilia Düringer kommer ursprungligen från Östgötaslättens landsbygd.
– Det var platt och blåste alltid … Jag var en blek och tanig bokmal som växte upp på cykel i motvind.
Hennes föräldrar saknar högre utbildning, men uppmuntrade tidigt till läsning. Grundskolan beskriver hon däremot som ett ”förfärligt ställe” där den som var för duktig riskerade stryk.
– Det var epatraktor och hembränt som gällde. Bara töntar gjorde läxan. Jag höll mig i stallet och lånade alla böcker som fanns i bokbussen. Vändningen kom när jag började gymnasiet i Linköping och fick kompisar som öppnade dörren till film, konst och litteratur. Och lärare som bjöd på riktiga kunskapsupplevelser.
Son barn ägnade sig Cecilia Duringer mest åt hästar och böcker. Senare blev det studier i litteratur, innan hon blev historielärare. Foto: Oskar Omne
Litteratur- och historiestudier på universitet ledde efter vissa omvägar så småningom till en lärarexamen.
– På mitt första jobb hade jag turen att få världens gulligaste klass, en tvåa i gymnasiet, som är den bästa årskursen. 17-åringar är så supersmarta, allt fastnar i deras mjuka och plastiska hjärnor och de kan vidareutveckla resonemang till oanande höjder.
”Elever och föräldrar frågar efter kvittot på kunskap, inte efter kunskapen i sig.”
Cecilia Düringer beskriver den oöverträffade lyckokänslan i att hjälpa en elev att hitta nyckeln till förståelse. Och glädjen i att själv bli överraskad av en elevs insikt eller tolkning.
– Det är ett privilegium att få omge sig med ungdomar som är så snabbtänkta och roliga - och ibland dryga! Man måste vara på tå för att få hänga med dem. Samtidigt är jobbet väldigt krävande. Fem lektioner per dag, man är ständigt på väg, måste läsa på, göra planeringar, stå i rampljuset, utvärdera. Jag kan titta på mina radiokolleger och tänka: ”Ni skulle inte klara en dag som lärare.”
I arbetet med P3 Historia hämtar hon mycket från sin lärarerfarenhet. Framför allt när det gäller att hitta intresseväckande ingångar.
– Programmet ska vara som en historielektion. Med skillnaden att vi är fyra personer som arbetar med det under två veckors tid. Det är en lyx. Som lärare har du max två timmar på dig och det är omöjligt att skapa en briljant berättelse till varje lektion.
Cecilia Düringer har en längtan efter att undervisa. Men finns det något i jobbet hon skulle vilja välja bort?
– Bedömningen, säger hon utan att tveka. Jag hatar inte betyg, men dagens system är problematiskt. Elever och föräldrar frågar efter kvittot på kunskap, inte efter kunskapen i sig. Jag är väl inte heller överförtjust i konferenser och uppstartsdagar med lekar och sådant där …
Hon tycker att elevernas intresse för historia är överlag stort.
– Inte alla jublar över källkritik eller att plugga in franska revolutionens förlopp. Men i grunden brukar alla vara nyfikna på vad som har hänt – och varför. Däremot är det inte så bra ställt med själva kunskaperna. Vilket inte är konstigt, de är ju tonåringar. Men som gymnasielärare var det uppenbart att olika grundskolor håller väldigt olika nivå. Jag kunde aldrig räkna med att eleverna hade några förkunskaper alls, bortsett från om Förintelsen.
Klockan har blivit sen eftermiddag och vi avrundar samtalet. Cecilia ska hem och dyka ner i Erik Petersons biografi över Kristian II, research inför nästa avsnitt.
P3 Historia har ungdomar som främsta målgrupp, men fansen finns i alla åldrar och programmet växer stadigt i popularitet. Avsnittet om Gustav III är den största succén hittills med en halv miljon lyssningar.
– Varför …? Enligt min producent är det sexstrulet, att det sägs att kungen fick be sin hovstallmästare om hjälp för att få fram en tronarvinge. Själv är jag lite mer traditionell och tror att det är mordet som säljer.
Avsnitten som skildrar rösträttskämpar och filosofer har glädjande nog också många lyssningar, men inget säljer som kungar, död och bedrövelse, förklarar Cecilia Düringer.
– Det gör inget. Om folk får historiekunskaper på kuppen ger jag dem gärna lite sex och mord också.
1979
Jag föds på Regionsjukhuset i Linköping.
1983
Jag lär mig 4 år gammal att läsa, enligt min mor – alltså en högst otillförlitlig källa.
1995
Börjar gymnasiet på Folkungaskolan i Linköping. Humanistisk linje eftersom jag av oklar anledning tror att jag är bra på språk.
2001
Får en grym lärare på Stockholms universitet, Jens Rydström, numera professor i historia och genus-vetenskap. Förstår hur kul ämnet är.
2008
Är med och drar igång Kungstensgymnasiet i Stockholm och arbetar som lärare i svenska och historia.
2017
Vann ”Stora Radiopriset” i kategorin ”Årets rookie”.
2016
Ser ett inlägg i Historielärararnas förening på Facebook om att P3 söker en lärare som vill babbla i en historie-podd. Ringer produktionsbolaget, får komma på casting och trivs så bra i studion att de får släpa mig ut därifrån – men jag får uppdraget.
Nedskärningar Sveriges Lärare: ”Det är vårt samhälle det handlar om”.
Krönika En cynisk människa skulle naturligtvis vara en dysterkvist en dag som denna – andra väljer glädjen, skriver Maria Wiman.
Vi lärare debatt ”Inte rymdforskning”
Krönika ”Lagom” är hyggligt och reko – precis exakt så som ett välvilligt skolsystem borde vara, skriver Maria Wiman.
Krönika ”Lärares undervisningstid måste regleras. Det kan inte pågå så här år efter år.”
Vfu Fem punkter för att lyckas med en bra handledning.
Granskning – En redan pressad arbetssituation förvärras ytterligare, säger Sveriges Lärares ordförande Anna Olskog.
Granskning Oroliga lärare till elever med stor frånvaro bör göra en orosanmälan, menar Jennie Rosengren på Sverige Lärare.
Granskning Frånvaron visar på vårdnadshavares bristande engagemang för skolan, menar Peter Bragner, Stockholms grundskoledirektör.
Betyg Läraren om utmaningarna på Gotland: behörighet och besparingar.
Vi lärare debatt ”De felaktiga E-kraven på 9:ans nationella prov får negativa effekter för eleverna och lärarna”, skriver Per Måhl.
Friskolor Facket om pengarna som delades ut till skolans styrelse: ”Etiskt och moraliskt jättetokigt.”
Slutreplik Frågorna Camilla Lind vill prata om – i stället för ägarformer.
Krönika ”Det räcker liksom inte att man har en stol och ett bord i ett rum för att man ska vara inkluderad”.
Krönika ”Gör jag som jag gör för att det är bekvämt och tryggt eller för att det är utvecklande och givande?”
Vi lärare debatt Därför vill läraren Pontus Wahlman fortsätta debatten om friskolor.
Vi lärare debatt ”Ingen tjänar på en schism mellan lärare”.
Vi lärare debatt Veckorna inför skolstart fattar läraren Susanne Fahlesson ett drastiskt beslut.
Vi lärare debatt ”Har politikerna läst en lärobok?".
Vi lärare debatt Läraren Emilia Friberg själv utsatt: ”Satt sina spår”.
Behörighet Nyexade lärare har svårt att få jobb – trots lärarbristen.
Krönika Den dagen ni ser att jag får rätt på samtliga punkter vill jag gärna att ni sänder mig en varm tanke, skriver Maria Wiman.
Politik Så säger lärarfacken om skol- och militärveteranen Walz som kandidat.
Vi lärare debatt Debattören: Så spelar politikerna ut lärarna mot varandra i heta frågan.
Vi lärare debatt Lärarens tips för att få elever igenom sin allra första bok.
Lärarbrist Kalldusch för nyexade lärare – ekvation som både lärare och arbetsgivare har svårt att få ihop.
Arbetstid Ser över undervisningstiden – facket: ”En viktig startpunkt”.
Diskriminering 40 procent av lärarna på högstadiet hör varje vecka nedsättande kommentarer.
Krönika ”Det som var omöjligt för tio år sedan – men som alla lärare ville ha – har nu plötsligt blivit möjligt”, skriver Per Kornhall.
Vi lärare debatt ”Jag hoppas att Sveriges Lärare mobiliserar oss till den perfekta storm som skolsverige och kommande avtalsrörelse behöver”, skriver Hanna Garberg.
Forskning Kritiska till ovetenskapliga undervisningsmetoder: ”Måste rusta för dagens krav”.
Gästkrönika Att Sverigedemokraterna plötsligt engagerar sig i skolfrågan beror inte på att de har fått en uppenbarelse och att de har insikt i skolans problem, skriver Linnea Lindquist.
Särskilt stöd Så säger sakkunnig expertis politiker om Sveriges Lärares senaste rapport.
Vi lärare debatt Fem punkter för att göra läraryrket attraktivt igen.
Skolpolitik Efter protester mot marknadsskolan varje måndag fick lärarna träffa makthavarna.
Arbetsmiljö ”Har mindre än två minuter per elev”.
Särskilt stöd Lärare i ny undersökning: Bara elever med störst behov får stöd.
Friskolor Fackliga representanterna: ”Jag blev chockad” – ”Ett jättesvek”.
Friskolor Sveriges Lärares förre kanslichef blir förbundsdirektör för nya Almega utbildning.
Studiero Debatten om bristande studiero: Missvisande att jämföra länder med helt olika skolsystem.
Vi lärare debatt Pensionerade läraren om framgångsreceptet: Relationellt arbete.
Studiero Missvisande siffror om svenska elevers diciplin: ”Såklart ett problem när den här typen av misstag sker.”
Krönika ”Nyheter av det här slaget får snabb spridning och politiskt genomslag.”, skriver Per Kornhall.
Digitala verktyg Ny undersökning visar: ”Stjäl tid och uppmärksamhet”.
Skolstök Jonas Vlachos: Orsaken till svenska elevers låga resultat är sannolikt en översättningsmiss.
Praktiska tips Stressforskaren Anna Dahlgren om hur återhämtning kan bli en del av vardagen, både på jobbet och fritiden.
Krönika ”När nästa läsår kommer ska vi vara redo att med pansar och sköldar slåss för våra barn och våra arbetsvillkor.”
Friskolor Oron för eleverna skyndar på nedläggningen.
Vi lärare debatt ”Mål- och resultathets bakom dalande resultaten”.
Nedskärningar Läraren: ”Den ena handen vet inte vad den andra gör”.