Centerpartiet vill slopa kösystem: ”Glatt överraskad”
![](/contentassets/e26f5de928db4cda95c0f4c08aca8f7d/forslag-c.jpg?width=892&height=501&rmode=crop&rsampler=bicubic&compand=true)
Likvärdighet
I en debattartikel i Expressen föreslår företrädare för Centerpartiet i Stockholms stad att ett gemensamt antagningssystem för alla skolor inom en kommun införs. Genom att slopa friskolornas kösystem och införa lottning när så behövs vill partiet skapa ett skolval som är tillgängligt för fler.
– Det system som vi har i dag, där det är möjligt att ställa sig i kö redan på BB, leder till en stor stress hos både elever och föräldrar. Därför vill vi helt enkelt skapa ett mer rättvist, enkelt och transparent system, säger distriktsordförande Karin Ernlund till Skolvärlden.
Tillsammans med Martin Ådahl, Claes Nyberg, Réka Tolnai och Erik Johnsson (C) har hon författat reformförslaget om ändringar i skolvalets utformning.
– Oavsett om man är född eller inflyttad till en kommun, har välinformerade föräldrar eller inte, ska man ha samma förutsättningar att göra ett aktivt skolval.
Ett argument mot slopad kötid som urvalsgrund är bland annat att det finns andra, minst lika viktiga frågor, för att höja kvalitén i skolor än att skapa en mer allsidig social sammansättning bland eleverna. Det kan till exempel handla om brist på arbetsro, brist på ledarskap och stora svårigheter att rekrytera duktiga lärare.
Farhågan att dessa frågor riskerar att hamna i skymundan tillbakavisas dock av Karin Ernlund:
– Vårt förslag innebär inte på något sätt att vi inte ska göra andra saker också för att förbättra skolan och höja kompetensen. I det här förslaget som bara berör ett sammanhållet skolvalssystem vill vi även bland annat stärka Skolinspektionens möjligheter att granska skolor, och deras befogenheter att ta över driften av skolor som har bristande kvalitet.
Jag blev glatt överraskad.
Även om Centerpartiet centralt hittills har sagt att man inte vill ta bort köerna till friskolor, är hennes förhoppning att partiet enas framöver.
– Först kommer förslaget behandlas på vår distriktsstämma på lördag. Förhoppningsvis ställer sig medlemskåren i Stockholm bakom förslaget, som sedan går vidare till partiets riksstämma i september. Där hoppas vi såklart att vi ska få hela centerrörelsen med oss och att det här blir partiets nya linje.
Skolvärlden har tidigare rapporterat om hur åsikterna kring friskolornas antagning går isär. Några stödjer kösystemet, andra avfärdar det fullständigt. Lärarnas Riksförbund tillhör det senare, och välkomnar därmed förslaget från Centerföreträdarna i Stockholm.
– Jag blev glatt överraskad eftersom förslagen stämmer väldigt väl överens med den bild som vi har när det kommer till att motverka skolsegregation och främja en likvärdig skola över hela landet. Vi har ju suttit med i expertgruppen för Björn Åstrands utredning, och mycket i den här debattartikeln spinner också vidare på det som den tidigare kom fram till, säger Åsa Fahlén.
Det som är viktigt att komma ihåg när lottning nämns, fortsätter Åsa Fahlén, är att det föreslås att användas i absolut sista skedet, det vill säga enbart när det finns ett översök och om de ingående urvalskriterierna såsom till exempel syskonförtur inte räcker.
– Lottning är ju neutralt och det används i antagningen till högre utbildning utan problem. Däremot så har det en lite negativ klang och det kan finnas bättre sätt att fördela den sista platsen på. LR anser att det viktiga är att man hittar ett system som är transparent och som inte bidrar till att öka den segregering som finns i samhället. Lottning kan vara ett sätt, men det kan finnas andra, till exempel så kallade mjuka kvoter.
Att förslaget dessutom vill införa nationell rättning av de nationella proven för att motverka risken för betygsinflation är enligt LR ytterligare ett plus.
– Central rättning av de nationella proven är en fråga som vi har lyft redan tidigare. Även här ställer vi oss positiva till förslaget. Förutom central rättning och normering är det också viktigt att vi kan jämföra kunskapsresultaten över tid. Som det är nu är vi helt beroende av de internationella mätningarna såsom Pisa och Pearls, säger Åsa Fahlén.