![](https://arkiv.lararen.se/contentassets/0bfbbc8ffaf94d719c10dd9834d55cdb/rep_heleneborg.jpg?width=782&rmode=crop&rsampler=bicubic&compand=true)
Aktiv närvaro. Varje enskild elev på fritids ska vara i fokus för en vuxen minst någon gång under dagen, menar Nanna Nilsson och hennes kollegor.
Reportage Barn rymde från skolgården och var våldsamma mot personalen. Men hårt arbete med förhållningssätt, anpassningar och rutiner har förändrat allt på Heleneborgsskolans fritidshem i Svalöv.
Det är eftermiddag på Heleneborgsskolans fritidshem i Svalöv. Eleverna är utomhus och gården fylls av diverse lekar på fotbollsplan, i klätterställningar, på gungor och i buskage. Plötsligt uppstår en situation där en pojke i sjuårsåldern blir verbalt uppläxad av ett annat barn. Pojken blir väldigt upprörd, men saknar ord för att riktigt kunna förklara vad det är som händer i honom. Han springer gråtande och skrikande därifrån. Men i stället för att rymma i väg någonstans utanför skolans område, vilket kunde hända i höstas, klampar han med resoluta steg i väg till en av sina ”arg-zoner”. Bakom ett bollplank kurar han ihop sig med uppdragna knän och trumpen uppsyn.
– Nu behöver han få vara i fred ett tag. Men han stannar tryggt på platsen, som är en av dem som han själv i förväg valt just för sådana här tillfällen, tills han är redo att komma tillbaka till oss, säger fritidshemsläraren Emma Gustafsson och konstaterar att det är stor skillnad jämfört med i början av läsåret.
– Att behöva leta utanför skolans område ledde förstås till stor oro och mycket stress. Dessutom hade vi då flera elever som var fysiskt utåtagerande och vi i personalen fick vara slagträn. Men med hårt arbete har vi lyckats förändra det.
Aktiv närvaro. Varje enskild elev på fritids ska vara i fokus för en vuxen minst någon gång under dagen, menar Nanna Nilsson och hennes kollegor.
Nanna Nilsson och Linus Nilsson deltar i lek, Emma Gustafsson prickar av elever som hämtas samt bygger relationer med vårdnadshavare.
Emma Gustafsson och hennes kollegor Nanna Nilsson och Linus Nilsson har jobbat ihop på samma avdelning sedan 2018. Precis som på de flesta fritidshem har en del av eleverna olika typer av särskilda behov. Stödet i skolan, i form av såväl elevresurs som särskilda anpassningar, följer dock sällan med till fritids. Det ställer stora krav på fritidshemspersonalen, konstaterar Emma Gustafsson.
– Men vi är lösningsfokuserade. Vår inställning är att det aldrig är elevens fel om något går snett. I stället behöver vi pedagoger gå till botten med såväl situationen som vårt förhållningssätt. Vad behöver vi förändra för att det här inte ska upprepas? säger hon.
Kollegorna nickar instämmande. Emma Gustafsson tillägger att de har jobbat mycket med rutiner och hur de organiserar sig.
– Vi är inte mer personal här än någon annanstans. Men vi diskuterar ständigt, har ingen prestige oss kollegor emellan och har fått till en inkluderande verksamhet, där alla elever får plats. Men det har krävt blod, svett och tårar. Dessutom är arbetet en ständigt pågående process.
De dagliga rutinerna är tydliga. Efter samling ställer eleverna upp på led för att traska till mellanmålet. Men ibland kan man behöva ligga på led en stund i väntan på resten.
Vi backar bandet några timmar och är med vid övergången när fritidshemmet tar över efter skolan. Det är en av de situationer som personalen har märkt är utmanande för flera elever.
– För att få alla trygga är det viktigt att eleverna får veta vad som förväntas hända under eftermiddagen, säger Linus Nilsson. Därför startar vi alltid fritids med en gemensam samling. Vi använder oss då av såväl teckenstöd, TAKK, som bildstöd.
Han sitter nu framme vid en whiteboardtavla i en av förskoleklassernas klassrum. I andra änden av rummet står klasslärare Anna Häggblom och suddar ut spåren efter dagens undervisning. Emma Gustafsson står bredvid och småviskar med klassläraren. Efteråt får vi veta att det är då informationsöverlämningen sker: Anna Häggblom redogör för händelser under skoldagen som kan ha påverkat eleverna och som det är viktigt att fritidspersonalen känner till.
”Vi är inte mer personal här än någon annanstans. Men vi diskuterar ständigt och har ingen prestige oss kollegor emellan.”
Åter till Linus Nilsson framme vid whiteboardtavlan. Barnen sitter i skräddarställning framför honom. Han hälsar välkommen och börjar med ett upprop. Sedan visar han listan där hållpunkterna över dagen är uppklistrade med såväl text som bildstöd och tecken.
– Som ni ser ska vi först ha samling, sedan ställa upp på led, gå i väg till matsalen och äta mellanmål. Därefter ska vi gå ut och leka. I dag har vi tillgång till multiplanen för dem som vill. Men man kan också till exempel klättra eller gunga.
Linus Nilsson talar lugnt och tydligt. Både han själv och eleverna tecknar parallellt med att orden uttalas. Det är också viktigt att allt blir konkret, som med exemplen på utomhuslekar.
Som avslutning går Linus Nilsson igenom vad som är lämplig klädsel inför den kommande uteleken. Det har hunnit bli maj månad men blåsten har tilltagit i dag. Så en jacka och skor är lagom, kan vi se på bildstödslappar.
– Vi försöker undvika otrygga valsituationer för de elever som är känsliga för det, förklarar Linus Nilsson efteråt.
” Innan vi hade matstopp kunde mellanmålet pågå i evigheter för vissa medan andra stressade och knappt åt något alls.”
När informationen om dagens planering är färdig samlar Nanna Nilsson ihop en liten grupp elever och går i förväg till matsalen. De har svårt för att stå i kö och blir utmattade när det är för många barn på en gång, som det lätt blir i kapprum och matsal.
– Därför går vi alltid i förväg med dem som behöver det, säger hon och kilar i väg.
I matsalen, som den stora gruppen når någon kvart senare, är det också ordning och reda. Alla har bestämda platser, precis som under lunchen i skolan. De elever som Nanna Nilsson gick i förväg med sitter redan med sitt mellanmål. Några av dem bär hörselkåpor.
– De behöver det. De är så intryckströtta efter skoldagen och orkar inte mer ljud just nu, säger Nanna Nilsson.
Att se varje elevs styrkor är viktigt för Linus Nilsson med kollegor. Om något inte funkar ifrågasätter de sitt eget förhållningssätt och går igenom situationen – det är aldrig elevens fel.
Varje mellanmål har fritids också en pratpaus med fem minuters absolut tystnad, men barnen får teckna under tiden. Denna rutin införde personalen för att sänka en alltför hög ljudnivå.
– Eleverna var snabbt med på idén och det har tagit ner ljudvolymen under hela mellanmålet, säger Linus Nilsson.
Efter ytterligare en stund utlyser Nanna Nilsson ”matstopp”. Det innebär ett tydligt slut: den som fortfarande är hungrig ska gå och bre sig en smörgås till nu, sedan kommer mellanmålet att dukas undan.
– Innan vi hade matstopp kunde mellanmålet pågå i evigheter för vissa medan andra stressade och knappt åt något alls, säger Emma Gustafsson. Nu sitter alla lugnt tillsammans och blir också förvarnade när det börjar bli dags att runda av.
Ute på gården springer såväl Linus Nilsson som Nanna Nilsson sig svettiga. De är närvarande i leken tillsammans med barnen. Emma Gustafsson har dagens ”pricka av-ansvar” och står lite vid sidan av med den digitala listan. Hon säger adjö till dem som hämtas och tar sig god tid att småprata med vårdnadshavare.
– Vi har organiserat oss så att någon av oss alltid har tid till det. Kontakten med vårdnadshavare stöttar oss i vår verksamhet. Om de har en positiv inställning till fritids och får insyn i vad vi gör så smittar det ofta av sig på barnen.
Specialpedagogik hjälpte Heleneborgsskolan till en bättre fritidsmiljö. Här är de viktigaste åtgärdspunkterna:
Tydlig plan
Grunden är en tydlig grovplanering samt rutiner och återkommande aktiviteter för att skapa trygghet. Eleverna ska ändå ha inflytande över verksamheten inom dessa ramar.
Daglig rutinstart
Även på fritids är det viktigt med en tydlig start, exempelvis genom en samling där dagen gås igenom.
Genomtänkta övergångar
Övergångarna, som överlämning från skolan och förflyttningar, är lika viktiga på fritids. Hur kan man stötta barnen som behöver någon form av anpassningar under utmanande situationer?
”We have a deal”
Barn som behöver exempel-vis ”arg-zoner” behöver också delaktighet. Personalen bör prata ihop sig med barnet för att skapa fungerande verktyg inför utmanande situationer.
Föräldra-kontakt
Det måste finnas tid till och en struktur för kontakt med vårdnadshavare, i synnerhet när den största ”hämtningsruschen” pågår.
Struktur med utrymme
Varje elev och situation- är unik. Verksamhet och planering ska vara föränderlig så att personalens förhållningssätt kan anpassas till aktuell barngrupp.
Bekräfta barnet
Tumregel: Se och bekräfta varje enskilt barn åtminstone någon gång under dagen.
LÄS ÄVEN
Kompetensutveckling Hur kan fritidshemmen få sin rättmätiga roll på skolorna? Genom att fler rektorer går kurser i hur man leder fritidshem.
Så gör vi I en värld fylld av drakar har eleverna på fritidshemsavdelningen Ravinen i Luleå språkat och lärt tillsammans.
Forskning Ger vi barnen rätt förutsättningar till lek på rasterna? Det bör alla skolor fråga sig, anser forskaren Michelle Bergin.
Gästkrönika På fritidshemmet sker språkutvecklingen varje dag, hela tiden, i det informella lärandet, skriver läraren i fritidshem Tony Jönsson.
Panelen Är det kompensatoriska uppdraget ännu viktigare på sommaren? Tre fritidslärare svarar.
Krönika Du som bär på stress och dåligt samvete, du som blir bemött med oförståelse från chef och kollegor. Du som ser misär och känner dig konstant otillräcklig. Jag vill ge dig tröst, skriver läraren i fritidshem Irina Eriksson.
Krönika Skolministerns fåordighet om fritidshemmets betydelse är sorglig, skriver redaktören Sara Djurberg.
Skolpolitik – Vi behöver se till att fritidshemmen har goda förutsättningar, säger skolministern.
Reportage På Svartedalsskolan i Göteborg går elever från grundskolan och den anpassade grundskolan på samma fritidshem.
Forskning Undervisningen i fritidshemmet har blivit alltför lik skolans, anser forskaren Alma Memišević.
Så gör vi Teaterstycket på engelska blev en arena för samverkan mellan lärare i fritidshem och klasslärare i Mörbylånga.
Aktuellt Fritidshemmens dag har firats i strålande sommarväder över hela landet. Möjligen samlades allra flest leksugna på Engelska skolan i Sundsvall: över 200 elever plus syskon och föräldrar.
Vi lärare debatt I en strävan efter erkännande har fritidshemmen de senaste åren utsatts för en systematisk ”skolifiering”. Men vet ni vad, nu får det räcka! skriver läraren i fritidshem Tony Jönsson.
Krönika Språkstörning passerar ofta obemärkt förbi, skriver läraren i fritidshem Sofia Grimm.
Pedagogiska tips Efter mycket planerande kunde eleverna på fritidshemmet Vintergatan 3 i Malmö äntliga öppna sitt spa.
Panelen Vilka möjligheter till vila och återhämtning finns det för eleverna på ert fritidshem? Vi bad tre lärare i fritidshem svara.
Forskning I skolan är det ett eget ämne – men teknik ingår också i fritidshemmets undervisning. Vad blir skillnaden?
Krönika Jag skulle vilja se att kommuner arbetar systematiskt med fritidshemmens likvärdighet på alla nivåer så att den enskilda fritidsläraren slipper dra en nitlott i fritidshemmets lotteri, skriver läraren i fritidshem Sofia Grimm.
Arbetsmiljö Fritidshemmen har nått en milstolpe: över en halv miljon inskrivna barn. Men att andelen behöriga lärare fortfarande är så låg är ett stort bekymmer, anser Sveriges Lärares ordförande Åsa Fahlén.
Motoriklarmet Barn pysslar mindre än tidigare – men inte på Broholmskolan i Lidköping. Där ser eleverna pysslet som en av veckans höjdpunkter, berättar läraren i fritidshem Jennie Nilsson.
Motoriklarmet Med en rad nya aktiviteter, inklusive det populära slöjdinslaget, har de äldre barnen på Fylstaskolan lockats tillbaka till fritidshemmet igen.
Så gör vi Anna Danielsson och Camilla Strand utgick från elevernas stora intresse för spelet Among Us när de skapade en egen variant av spelet på fritidshemmet.
Reportage Johanna Nordin, rektor på Dackeskolan i Tingsryd, har en bakgrund som lärare i fritidshem. När elever behöver hjälp med språkutveckling och sociala relationer väljer hon ibland en ovanlig metod: ordinerar närvaro på fritidshemmet.
Krönika Jag tänker mycket på flickor. Hur de gång på gång blir åsidosatta, hårdare korrigerade och hur vi vuxna i skolans värld förväntar oss att de ska vara bättre socialt skillade än pojkar, skriver läraren i fritidshem Irina Eriksson.
Krönika För mig är eleverna källan till energi som fyller på. Kramen man får i hallen, någon som glatt frågar vad som ska hända på fritidshemmet i eftermiddag eller samtalet på skolgården om Pokémon eller “Ronaldo eller Messi”, skriver läraren i fritidshem Sofia Grimm.
Forskning Pedagoger på fritidshem behöver släppa på kontrollen och själva delta mer i den musikaliska leken, anser Mona Persson Aronson, forskare i musikpedagogik vid Karlstads universitet.
Panelen Är det okej att säga ”nej, du får inte vara med”? Så här svarade fritidslärarna i panelen.
Reportage På Rösjöskolan uppmuntras barnen när de gör rätt i stället för att kritiseras när de gör fel.
Reportage Läraren i fritidshem Anne Fridjonsson sätter läsningen i centrum i fritidshemmet.
Krönika Efter drygt ett år som utbildad och yrkesverksam lärare i fritidshem vill jag lyfta upp det som inte syns på ytan. Det som gör att folk mår dåligt, blir sjukskrivna eller säger upp sig.
Pedagogiska tips Frida Flinck ville få till en lärorik lek om allemansrätten. Genom att skapa en trollvärld i skogen dit barnen kommer in via en magisk portal fångade hon deras intresse.
Forskning Genom att ta en lekroll kan läraren bidra till att utveckla leken, enligt forskarna Cecilia Wallerstedt och Niklas Pramling.
Fritidshem Furuparksskolans elever har designat sparkar som allmänheten kan låna och för varje kilometer de färdas går ett bidrag till Sunderby sjukhus i Luleå.
Pedagogiska tips – Det bästa med det här temat är att det engagerar på ett så brett plan, säger Tilda Pehrsson, lärare i fritidshem.
Lärarutbildning Den 49-åriga tidigare fritidsledaren Maria Söderlind Jonasson blev just färdig lärare i fritidshem – efter två års studier på distans.
Krönika En del tänker att lärare i fritidshem är de där positiva och extroverta ja-sägarna, de som kör på tills de stupar, de som kan ta alla elever under vingarna på skoltid och rädda situationer som egentligen ligger på andra professioners bord.
Krönika ”Du kan väl hitta en ny kompis att leka med?”, försöker personalen. Varför säger vi så? Som om barn hur enkelt som helst leker med alla andra barn, skriver läraren i fritidshem Sofia Grimm.
Forskning Vi är särskilt intresserade av hur lokala förutsättningar på olika skolor påverkar fritidshemmens verksamhet, säger forskningsledaren Helena Ackesjö.
Fortbildning Flerspråkighet, matematik på fritidspedagogiskt vis, relationell kompetens, ”lekens lotteri” och elevinflytande. Fritidshemmens rikskonferens bjöd på både teori och handfasta tips.
Lärarpriser Årets lärare i fritidshem 2023 har arbetat i fritidshemsverksamhet sedan han var 17 år och blivit känd för att lyfta fritidshemmet i debatten.
Forskning Nyutexaminerade lärare i fritidshem känner inte att deras unika kompetens tas tillvara på jobbet, visar en ny studie av forskarna Anne Kjellsdotter och Peter Erlandson.
Lärarpriser Fyra toppkandidater har utsetts bland de nominerade till ”Årets lärare i fritidshem” 2023.
Krönika Av någon anledning är det just fritidshemmet, där nästan hälften av skolans personal arbetar på vissa enheter, som ska klara sig själv. Jag har ofta undrat vem som ser den här gruppens behov på skolan, så att vi faktiskt kan få kvalitet, skriver läraren i fritidshem Sofia Grimm.
Timplaner Lågstadieelever får längre skoldagar, med mer svenska, enligt ett förslag från Skolverket som lämnats till regeringen. Line Isaksson, i Sveriges Lärares förbundsstyrelse, är kritisk.– Se till att fritidshemmet får vara en plats där eleverna kan lära sig och utvecklas i stället.
Arbetsmiljö Vi frågade tre lärare i fritidshem hur de är rustade för vintern när det gäller både arbetskläder och uteaktiviteter.
Krönika Det är ett spännande forskningsprojekt eftersom man här hoppas hitta argument som kan övertyga politikerna om fritidshemmets potential.
Sveriges lärare Alla lärare i fritidshem måste ha bra förutsättningar för att kunna utföra sitt jobb. Det är en av utgångspunkterna för Sveriges Lärares Nationella råd för lärare i fritidshem.
Reportage Erik Kjellander studerar till lärare i fritidshem och jobbar samtidigt. Utbildningen har fått honom att ifrågasätta hur verksamheten bedrivs.
Planeringstid Daniella Crona sitter i Nationella rådet för fritidshem och vill prioritera en fråga framför andra: mer tid för planering.
Pedagogiska tips Skolan erbjuder väldoftande rätter i matsalen – och ordnar mängder av organiserade aktiviteter på rasterna. Därför vinner Västerstrandsskolan i Karlstad utmärkelsen ”Årets Pep-skola”.