Därför prisas han som Årets geografilärare
![](/contentassets/762e61420a274067906ba2bcd47a5b31/ingemar-wiklund-om-utmarkelsen-som-arets-geografilarare.jpg?width=892&height=501&rmode=crop&rsampler=bicubic&compand=true)
Årets geografilärare Ingemar Wiklund är förtjust i ämnesövergripande projekt. ”Jag kan till exempel först gå igenom energiresurser och vad vindkraft betyder. Sen tar en NO-lärare över och förklarar hur man får fram energin”, säger han.
Lärarpriser
Generösa tips till kollegor och en vurm för projektarbeten över ämnesgränserna gör Ingemar Wiklund till Årets geografilärare.
– Det är viktigt att vi lärare delar med oss vad vi gör, vi är ofta väldigt ensamma i våra klassrum, säger han.
Med kunskaper i geografi kan man gå ut i naturen och se på plats hur allt hänger ihop.
Så förklarar Ingemar Wiklund varför han brinner för geografiämnet som han alltid haft som huvudämne sedan han utbildade sig till SO-lärare på 1990-talet.
Nu jobbar han på Kristinedalskolan i Stenungsund, norr om Göteborg, och har blivit utsedd till Årets geografilärare.
– Jätteroligt, särskilt som motiveringen är att jag gärna delar med mig av min kunskap och mina didaktiska tankar, säger Ingemar Wiklund.
Juryn skriver: ”De kunskaper han ger eleverna delar han även med lärarkåren och även där använder han sig av modern teknik där Facebook och Wikitekniken är naturliga vägar, liksom de manualer och lektionsplaneringar han skapar för utskrift för de som fortfarande litar på papper och penna.”
Då sätter sig kunskaperna
Ingemar Wiklund är en stark förespråkare av projektarbeten, där geografi kombineras med andra ämnen.
– Jag kan till exempel först gå igenom energiresurser och vad vindkraft betyder. Sen tar en NO-lärare över och förklarar hur man får fram energin. När två olika lärare belyser samma fråga från olika håll börjar kunskaperna sätta sig hos eleverna.
Ett tema som Ingemar Wiklund anser passar bra för projektarbete mellan olika skolämnen är klimatförändringen. Under hösten hoppas han kunna få med sig någon kollega bland NO-lärarna på att till exempel titta närmare på växthuseffekten.
– Där underlättar det om även kemiläraren går igenom atmosfärens uppbyggnad.
Men att fånga upp elevernas intresse för klimatförändringarna är inte så lätt, konstaterar Ingemar Wiklund.
– Förändringar som smältande glaciärer och stigande havsnivåer tar väldigt lång tid och är svåra att visa i undervisningen. Eleverna vill hellre se det som händer just nu, säger han.
”Fem timmar räcker inte långt”
Både i grundskolan och gymnasiet hör de samhällsorienterande ämnena till de som lider mest av stoffträngseln. När undervisningstimmarna fördelades i den nya timplanen fick geografi ändå bara fem timmar mer per läsår.
– Fem timmar räcker inte långt. Vi skulle kunna använda hur mycket tid som helst bara till namngeografi.
Är det risk att geografi får stå tillbaka hos SO-lärare som undervisar i flera ämnen?
– Geografi är det ämne som har lägst antal utbildade lärare, och det är klart om du har begränsat med tid lägger du mindre tid på det ämne du är osäkrast på och mer på de andra som du känner dig mer trygg att undervisa i.
Utmärkelsen Årets geografilärare är inrättad av Svenska Nationalkommittén för geografi och Svenska Sällskapet för Antropologi och Geografi (SSAG). Priset kommer delas ut i samband med Geografdagarna i Umeå 29–30 oktober, en nationell mötesplats för geografilärare på alla nivåer, geografilärarutbildare från universitet och högskolor samt andra med intresse för geografiutbildning.
LÄS ÄVEN
Debatt: Därför krävs det stora satsningar på geografi och geovetenskap
Debatt: Sluta att marginalisera geografiämnet i skolan!